ВИБІР КАЛОРИФЕРА ДЛЯ ОБІГРІВАННЯ ПРИМІЩЕННЯ 3 страница
/6.24/
де - довжина тварини, м;
- ширина суцільної бетонної смуги біля годівниці, А = 0,2 - 0,3м;
- ширина годівниці,
= 0,3 - 0,45 м;
- довжина станка або боксу, м;
-довжина решітчастої частини підлоги, де знаходяться тварини,
= 0,35–0,5м.
Для відлучених поросят і ремонтного молодняку рекомендується Вк 0,8 м, для дорослих свиней - Вк
1,2 м.
4. Визначаємо глибину каналу самопливної системи неперервної дії
, м /6.25/
де - максимальна глибина самопливного каналу, м;
- номінальний уклон дна каналу,
= 0,005 - 0,006;
- мінімально допустима відстань від поверхні маси гною в каналі до цілинної підлоги,
= 0,15 - 0,2 м;
- товщина шару гнойової маси, що рухається через поріжок,
= 0,05 - 0,15 м;
- висота поріжка, м.
5. Визначаємо фактичний уклон поверхні гнойової маси
/6.26/
де - різниця між верхньою і нижньою позначками каналу, м
;
,
- рівень гнійної маси відповідно на початку та в кінці каналу, м
6. Необхідна висота поріжка дорівнює:
/6.27/
7. Визначаємо мінімальну глибину самопливного каналу
/6.28/
Глибину поздовжніх самопливних каналів для свиноферм приймають не менше 0,8 м, для ферм ВРХ – 1м при уклоні дна 0,005.
8. При використанні відстійно – лоткової системи /самопливної періодичної дії/ мінімальна глибина каналу визначається
/6.29/
де - граничний опір зсуву гною, залежно від консистенції;
- щільність гною, кг/м3.
9. Визначаємо мінімально допустимий уклон поперечних колекторів
/6.30/
де - внутрішній діаметр труби, м.
10. При необхідності подовження терміну накопичення гною збільшують глибину каналу відстійно-лоткової системи
/6.31/
де - кількість тварин, гній від яких надходить до даного каналу, голів;
- період нагромадження гною в каналі до початку його розвантаження, днів;
- середньодобові витрати води на технічні потреби на 1 голову, кг. Приймається 30 % від загальних потреб води на приміщення;
- кількість рідкого гною, що одержують від однієї тварини протягом доби, кг.
11. Визначаємо час самопливного розвантаження каналу tроз на який потрібно відкривати шиберний пристрій відстійно-лоткової системи/
/6.32/
- відстань від торця каналу до поперечного колектора, м ;
- швидкість переміщення гною в каналі, м/с
= 1 – 3 м/год.;
12. Об’єм гноєзбірника дорівнює
, м3 /6.33/
де - кількість тварин, які утримуються в приміщенні;
- коефіцієнт, що враховує час простою насосів через пошкодження чи інші причини,
= 1,1 – 1,2 ;
- періодичність перекачування гною насосами у карантинне гноєсховище, діб.
13. Визначаємо діаметр трубопроводу для подачі гною зі збірника у сховище.
, м /6.34/
де - подача насоса /продуктивність/, м3/с. Приймаємо з довідників;
- швидкість руху гною в трубопроводі, м/с.
Для самоочищення швидкість руху гною повинна бути більшою за критичну / при діаметрі трубопроводу до 0,5 м для гною ВРХ = 0,55-0,6 м/с, для гною свиней -
= 0,8-0,9 м/с/.
6.5.ЗБЕРІГАННЯ ГНОЮ
І. Площа карантинного майданчика для зберігання підстилкового гною
визначається
, м2 /6.35/
де - кількість гною від однієї тварини за добу, кг;
- кількість тварин на фермі, голів;
- тривалість карантинного витримування гною,
= 6 – 18 днів;
- щільність гною, кг/м3;
- висота бурту гною,
= 1,5 – 2,5м;
- коефіцієнт, який враховує відстань між окремими буртами гною,
= 1,3.
2. Визначаємо місткість однієї секції карантинного резервуара для рідкого гною
, м3; /6.36/
де - кількість секцій / не менше двох /.
3. Визначаємо загальну місткість гноєсховища
, м3; /6.37/
та його площу
, м3; /6.38/
- тривалість зберігання гною в сховищі, днів,
= 120 - 200 днів;
- коефіцієнт, який враховує зменшення об’єму гною за рахунок його усадки, випаровування вологи, = 0,82.
- висота укладки гною,
= 1,5 – 2,5м.
6.6.УТИЛІЗАЦІЯ ГНОЮ
І. Кількість установок /дугові сита, центрифуги, віброгрохоти та інше механічне обладнання/ визначають за формулою
, /6.39/
де - кількість добового виходу гною, м3/т/;
- продуктивність установки, ма/год /т/год/;
- тривалість роботи установки, год.
2.Кількість відстійників для розділення гною вологістю 96 - 98 % становить
/6.40/
де - тривалість знаходження гною у відстійнику, діб;
- робочий об’єм відстійника, м3.
3. При переробці гною в метантенках їх необхідний робочий об’єм визначають:
, м /6.41/
де - тривалість зброджування гною, діб;
- коефіцієнт завантаження місткості метантенка,
= 0,9 - 0,98.
Вихід біогазу в процесі зброджування гною становить
/6.41/
де - маса органічних речовин, що містяться у вихідному гною, кг;
- коефіцієнт розкладання органічних речовин при бродінні,
= 0,3;
- вихід біогазу при розкладанні 1 кг органічної речовини, м3.
7.МАШИННЕ ДОЇННЯ КОРІВ
І. Визначаємо загальну кількість доїльних установок для ферми
/7.1/
де - кількість голів на фермі;
- пропускна здатність установки, голів /год/ /паспортні дані/;
- тривалість одного циклу доїння всіх корів, год, при доїнні у стійлах
Т =1,5 – 2,25 год., при доїнні у залах Т може бути 4 – 6 год.
2. Визначаємо кількість лінійних доїльних установок, які використовуються в однотипних корівниках
/7.2/
де - місткість типового корівника, голів;
- кількість однотипних приміщень на фермі;
- кількість корів, цю обслуговуються однією доїльною установкою.
3.Визначаємо фактичну пропускну здатність лінійної доїльної установки:
, гол/год /7.3/
де - кількість доїльних апаратів /індивідуальних станків/, які обслуговує один оператор;
- кількість операторів, що обслуговують доїльну установку, чол.;
- тривалість циклу доїння однієї корови, хв;
, /7.4/
- машинний час доїння однієї корови, хв;
= 4 – 6 хв.
tр- час ручних та машинно – ручних операцій, пов’язаних із доїнням однієї корови, хв., визначається за таблицею / 8, стор. 89 /.
th – час, що витрачується на переміщення доїльного апарата з одного робочого місця на інше, хв.; визначається за таблицею [8, стор.89].
4.Визначаємо ритм доїння
/7.5/
де - час доїння всіх корів /за розпорядком на фермі/;
- час доїння однієї корови, хв.;
- загальна кількість корів на фермі.
5. Визначаємо необхідну площу перед доїльного майданчика
, м2 /7.6/
де - максимальна кількість корів у групі,
- норма площі на одну корову,
= 1,8 – 2 м2
/7.7/
де - допустимий час перебування корів на перед доїльному майданчику
6.Визначаємо інтенсивність /щільність/ потокової технологічної лінії /кількість корів, що одночасно знаходяться в доїльному блоці/
/7.8/
де - цикл доїння однієї корови, хв;
rd- ритм потоку
Таблиця 1
НОРМИ ПЛОЩІ НА ОДНУ ГОЛОВУ ВРХ
Розмір ферм / кількість одночасно утримуваних корів / | Норма площі на одну корову, м2 | |||
Варіанти спеціалізації | ||||
I,II | III | IV | V,VI | |
154,5 | 187,5 | |||
87,5 | 103,4 | 147,2 | ||
85,1 | 93,8 | |||
82,1 | 124,2 | |||
Таблиця 2
НОРМИ ПЛОЩІ НА ОДНУ СВИНОМАТКУ ДЛЯ РЕПРОДУКТИВНОЇ СВИНОФЕРМИ
Показники | Кількість основних маток на фермі | ||||
Норма площі на одну свиноматку, м3 |
Таблиця 3
НОРМИ ПЛОЩІ НА ОДНУ СВИНЮ НА ВІДГОДІВЛІ ДЛЯ ВІДГОДІВЕЛЬНИХ ФЕРМ
Показники | Кількість відгодованих свиней на фермі | ||||||
Норма площі на одну свиню на відгодівлі | 6,6 | 6,3 | 6,15 | 5,5 | 5,3 | 5,2 | |
Норми площі: для вівцеферми - 20 м2 /голову; для птахоферми - 10 м2 /голову. |
Таблиця 4
ХАРАКТЕРИСТИКА ОСНОВНИХ ПРИМІЩЕНЬ І БУДІВЕЛЬ ФЕРМИ ДЛЯ ВРХ
Будівля | Типовий проект | Спосіб утримання | Кількість місць | Розміри приміщень | Роздавання Кормів | |
довжина | Ширина | |||||
1.Корівник | 801-71 | б/прив. | Мобільний | |||
2.Корівник | 801-99 | прив. | Транспорте-ром | |||
3.Корівник | 801-69 | прив. | Мобільний | |||
4.Корівник | 801-23 | прив. | Мобільний | |||
5.Родильне відділення | 801-23 | прив. | Візками | |||
6.Родильне відділення на 160 місць з профілакторієм на 120 місць | 801-79 | прив. | Візками | |||
7.Телятник на 342 голови з родильним відділенням на 70 місць | 801-116 | |||||
8.Телятник на 228 голів з родильним відділенням на 44 місця | 801-115 | |||||
9.Телятник на 120 голів з родильним відділенням на 22 місця | 801-114 | 10,5 | ||||
10.Телятник на 500 голів | 801-203 | груп. в кл. | Скребковим транспорте-ром | |||
11.Телятник на 635 голів | 801-80 | груп. в кл. | скребковим транспорте-ром |
Продовження таблиці 4
12.Телятник на 720 голів | 801-250 | На щілинній підлозі | скребковим транспортером | |||
13.Приміщення для молодняка | б/прив. | на вигульних площадках | ||||
14.Приміщення для молодняка | 801-197 | б/прив. | на вигульних площадках | |||
15.Приміщення для молодняка | 801-123 | прив. | на вигульних площадках | |||
16.Приміщення для молодняка | 801-124 | прив. | на вигульних площадках | |||
17.Приміщення для молодняка | 801-236 | б/прив на негл.підст. | на вигульних площадках | |||
18.Приміщення для молодняка | 801-250 | в клітках на щілинній підлозі | Транспортером | |||
19.Молочний блок на 3 т/добу | 801-126 | |||||
20.Молочний блок на 3 т/добу | 801-125 | |||||
21.Молочний блок на 3 т/добу | 801-38 |
Таблиця 5
ХАРАКТЕРИСТИКА ОСНОВНИХ ПРИМІЩЕНЬ СВИНОФЕРМИ
Приміщення | Типовий проект | Спосіб утворення | Кількість місць | Розміри приміщення | Роздача кормів | |
довжина | ширина | |||||
1.Свинарник для опоросів на 120 маток | 802-147 | б/вигульний у станках | шайботросовий кормороздатчик | |||
2.Свинарник на 400 супоросних маток | 802-142 | станково- вигульний | шайботросовий кормороздатчик | |||
3.Свинарник на 264 холості матки з хрячними | 802-147 | б/вигульний | шайботросовий кормороздатчик | |||
4.Свинарник- маточник на 500 маток | 802-49 | станковий | у спеціальних приміщеннях | |||
5.Свинарник- маточник на 100 маток | 802-103 | станковий | ||||
6.Свинарник на 200 супоросних маток | 802-56 | груповий | Мобільний | |||
7.Свинарник на 300 супоросних маток | 802-57 | груповий | Мобільний | |||
8.Свинарник на 500 поросят від’ємних | 802-87 | груповий | Мобільний | |||
9.Свинарник на 1800 поросят | 802-129 | станково- вигульний | Стаціонарний | |||
10.Свинарник- відгодівник на 1000 голів | 802-97 | б/вигульний | Стаціонарний | |||
11.Свинарник- відгодівник на 150голів | 802-147 | б/вигульний | Стаціонарний |
Продовження таблиці 5
12.Свинарник- відгодівник на 2400 голів | 802-147 | б/вигульний | Cтаціонарний | |||
13.Свинарник- відгодівник на 3000 голів | б/вигульний | Cтаціонарний | ||||
14.Свинарник- відгодівник на 3600 голів | 802-245 | Груповий | Cтаціонарний | |||
15.Свинарник на 2500 від’ємних поросят | 802-144 | Груповий | Мобільний | |||
16.Свинарник- відгодівник на 1200 голів | 802-144 | Груповий | Стаціонарний |
Таблиця 6
ХАРАКТЕРИТИКА ОСНОВНИХ ПРИМІЩЕНЬ ПТАХОФЕРМИ
Приміщення | Типовий проект | Спосіб утримання | Кількість місць | Розмір приміщення | |
довжина | Ширина | ||||
1.Пташник на 5000 кур | 805-94 | напільний | |||
2.Пташник на 30000 кур – несучок | 805-108 | КБН-1 | |||
3.Пташник на15000 кур – несучок | 805-188 | ОБН-1 | |||
4.Пташник на 20000 бройлерів | 805-191 | напільний | |||
5.Пташник на 4500 курей /батьків/ | 805-189 | напільний | |||
6.Пташник на 30000 ремонтного молодняка | 805-192 | клітковий | |||
7.Пташник на 7000 голів ремонтного молодняка | 805-95 | напільний |
Продовження таблиці 6
8.Акліматизатор 10 –12 тис. кур | 805-85 | напільний | 10-12000 | ||
9.Пташник на 8000 ремонтного молодняка | 805-183 | напільний | |||
10.Склад підстил-ки | 817-88 | ||||
11.Інкубаторій на 2 інкубатора | 805-70 | ||||
12.Птахобойня 10т/зміну | 412-1-10 | ||||
13.Птахобойня на 3 зміни | 412-1-17 | ||||
14.Яйцесклад 30-40 тис. у зміну | 805-192 |